(untitled) (Південний архів (історичні науки), 2026)
Розвідку присвячено дослідженню полково-сотенних обліково-статистичних документів як важливої складової системи ділової комунікації Гетьманщини другої половини XVII – XVIII століть. Метою роботи є визначення їх функціонального призначення, інформаційного потенціалу та ролі в забезпеченні управлінської взаємодії між адміністративними структурами козацької держави. Адже такий опис документів дозволяє показати особливості їх оформлення, наголосити на специфіці технології обміну інформацією між взаємозалежними гілками влади періоду Гетьманщини. Методи. У дослідженні використано комплекс загальнонаукових і спеціальних методів, зокрема історико-типологічний, структурно-функціональний, порівняльний та джерелознавчий аналіз. Застосування методів документознавчого аналізу дало змогу з’ясувати особливості побудови формуляру, змісту та комунікативних функцій обліково-статистичних документів полково-сотенних канцелярій. Результати. Установлено, що обліково-статистичні документи (реєстри, списки, компути, присяжні або записні, переписні книги, ревізії) виконували не лише обліково-статистичну, а й комунікативну функцію, забезпечуючи обмін інформацією між різними рівнями влади. Проаналізовано їх значення для персоналізації козацьких сотенних утворень та реконструкції соціальної структури населення. Доведено, що обліково-статистичні документи унікальним джерелом, яке дозволяє простежити трансформацію адміністративних практик у контексті імперської політики Російської держави. Висновки. Полково-сотенні обліково-статистичні документи становлять важливе джерело для вивчення ділової комунікації, управлінських традицій та соціально-економічного розвитку Гетьманщини. Вони є багатофункціональними комунікативними текстами, тому що інформують, регулюють, ідентифікують та формують історичну пам’ять на сьогодні. Їх аналіз сприяє глибшому розумінню механізмів функціонування української адміністративної системи та її змін в умовах колоніального російського впливу, адже подальший розвиток діловодства в Україні відбувався в умовах уніфікації з діловодством Російської імперії.