ПРОФЕСІЙНА САМОРЕАЛІЗАЦІЯ ВІТЧИЗНЯНИХ ОСВІТНЬО-НАУКОВИХ ФАХІВЦІВ НА БАЗІ УКРАЇНСЬКОГО ІНСТИТУТУ ГРОМАДОЗНАВСТВА В ПРАЗІ 1926–1928 РР. (Південний архів (історичні науки), 2023)
Метою роботи є аналіз діяльності провідних освітян Українського Інституту Громадознавства. У статті акцентовано увагу на функціонуванні закладу, оскільки він займав вагоме місце при наданні освітніх послуг українським емігрантам у Чехословаччині 1926–1928 рр. Методи дослідження. Під час дослідження даної проблематики застосовано історичний метод як магістральний, а також аналітичний, дескриптивний. Для розуміння результативної діяльності викладацького складу навчального закладу необхідно виділити персоналії та на їх прикладі продемонструвати стержень науки, описати просвітницьку діяльність. Результати дослідження. Виокремлені наукові співробітники за допомогою системного аналізу та історичного методу, зазначені їх освітні доробки та вплив на розвиток української науки у Чехословаччині під час еміграції. Висновки. Ефективна самореалізація педагогів в еміграції насамперед залежить від творчого потенціалу, самоконтролю, професійних компетентностей та навчальних стратегій. Джерельна база з вивчення викладачів Українського Інституту Громадознавства являє собою різноманітні джерела, серед них виділяємо звіт з діяльності освітньої установи, статті, архівні документи, які зазначають про просвітницьку діяльність вчених. Надана характеристика основним науковцям у даній інституції, а саме М. Шаповалу, Н. Григоріїву, С. Русовій, Л. Білецькому, С. Ґольдельману, О. Ейхельману, С. Шелухіну, М. Мандрику, Т. Грибу, які акумулювали навчально – науковий процес в Інституті. Доведено, що знання є найціннішим скарбом у суспільстві, за допомогою освіти відбувається обмін інформацією між старим та новим поколінням. Необхідно розглядати Український Інститут Громадознавства як навчальний заклад, який формував науковий український потенціал за межами країни, оскільки у подальшому фахівці, які здобули освіту, намагалися повернутися на території України та впроваджувати освітні реформи. Отже, суспільні перетворення призводять до кардинальних змін у системі вищої освіти.
Keywords: викладачі, професорсько-викладацький склад, освіта, наука, саморозвиток, установи інституту, Наукова Рада